![](https://www.anyksta.lt/wp-content/uploads/2022/03/03-05.jpg)
Lietuvos pasirengimo ekstremalioms situacijoms svetainėje skelbiamas žemėlapis, kuriame nurodyti kolektyvinės saugos statiniai. Juose karo ar kitų ekstremalių situacijų metu gyventojai galėtų laikinai pasislėpti. Tokių statinių Anykščių rajone yra 13, o Lietuvoje – 1913: teigiama, kad jose vietos užtektų maždaug 1,2 mln. šalies gyventojų.
Tačiau slėptuvių, kuriose gyventojai būtų saugūs atominio karo atveju, tiek Anykščių, tiek absoliučioje daugumoje savivaldybių nėra.
Slėptis būtų galima mokyklose
Pasak Lietuvos pasirengimo ekstremalioms situacijoms www.lt72.lt puslapio, kolektyvinės apsaugos statiniai yra skirti laikinam gyventojų prieglobsčiui. Šie pastatai pažymėti specialiuoju ženklu – lygiakraščiu mėlynu trikampiu oranžinio fono kvadrate, apibrėžtame mėlynos spalvos rėmeliu. Ekstremaliųjų situacijų metu paprastai kolektyviniam naudojimui skirtus pastatus galima pritaikyti gyventojams apsaugoti nuo atsiradusių gyvybei ar sveikatai pavojingų veiksnių.
![](https://www.anyksta.lt/wp-content/uploads/2021/02/74140_101444_regular_obelevicius1.png)
Dažniausiai tokie statiniai yra mokyklos, gimnazijos, kultūros, sporto centrai.
Anykščiuose šiuo metu yra paskelbti šeši kolektyvinės apsaugos statiniai – tai Anykščių technologijos mokyklos bendrabutis, A. Baranausko pagrindinė mokykla, Anykščių rajono socialinių paslaugų centras, A. Vienuolio progimnazija, J. Biliūno gimnazija bei šios gimnazijos bendrabutis. Rajone yra dar septynios slėptuvės, kuriose būtų galima prisiglausti bombardavimo, apšaudymo ar atominio karo metu: tai Viešintų pagrindinė mokykla-daugiafunkcis centras, Svėdasų J. Tumo-Vaižganto gimnazija, Troškūnų Kazio Inčiūros gimnazija, Kurklių S. Kairio pagrindinė mokykla, Traupio seniūnijos ir bendruomenės namai, Traupio pagrindinė mokykla, Kavarsko pagrindinė mokykla-daugiafunkcis centras.
Anykščių rajono savivaldybės Vyriausioji specialistė mobilizacijai ir civilinei saugai Reda Kruopė „Anykštai“ sakė: „Kažkokių kitų vietų, numatytų šiai dienai, nėra. Ir šias vietas ne mes sugalvojome, jos yra numatytos „iš aukščiau“, ministerijos, jie žiūri pastato konstrukcijas, tinkamumą, įvertina kolektyvinius statinius. Ir šie paskelbti pastatai yra būtent kolektyviniai ir jie turbūt dėl to numatę juos kaip slėptuves. Jei prireiktų, gal ateityje ir daugiau vietų numatytume, bet, tikėkimės, apie tai nereiks galvoti. O bunkerių mes neturime, jų kažkokių yra tik didžiuosiuose miestuose“.
Paklausta, ar būtų saugu slėptis išvardytose vietose, savivaldybės architektūros ir urbanistikos skyriaus vedėja Daiva Gasiūnienė sakė: „Jeigu pastatas šiandien yra naudojamas, vadinasi, jis yra tinkamas naudoti. Ir negali būti klausimo, ar yra saugu, nes jei saugu naudotis, tai yra saugu ir slėptis. Jei pastato būklė avarinė ir nesaugu jame būti, tai nesaugu jame ir slėptis. Visi objektai, jeigu juos palietė projektavimas, jei palietė rekonstravimas, tai jie visi padaryti pagal teisės normas ir taisykles, yra ekspertuoti ir visi pripažinti tinkamais“.
Paklausta, ką mano apie Anykščių technologijos mokyklos bendrabučio tinkamumą slėptis, mat pastatas sulaukė daug komentatorių kritikos, D. Gasiūnienė sakė: „Mes, matyt, tam laisvę ir iškovojom, kad turėtume nuomonių gausą, bet gaila, kad ne visos nuomonės yra į gerus tikslus nukreiptos. Dažnai atsiranda neteisingos informacijos. Mūsų specialistai pasiraitoję rankoves dirba ir šį sąrašą įvertina. Ir jis bus plečiamas. Pastatai buvo įvertinti ir apžiūrėti specialistų, todėl jokia dezinformacija pasitikėti nereikėtų“.
Slėptuvių nėra
Kita vertus, slėptuvių, kuriose būtų galima pasislėpti esant ekstremalioms situacijoms, tokioms kaip bombardavimas ar atominio ginklo panaudojimas, Anykščiuose kol kas nėra. Civilinės saugos internetiniame puslapyje cc rašoma, kad slėptuvės – tai „specialiosios paskirties statiniai arba specialiai įrengtos patalpos, skirtos apsaugoti nuo atsiradusių gyvybei ar sveikatai pavojingų veiksnių valstybės tarnautojus ir darbuotojus, vykdančius valstybės ir savivaldybių institucijoms ir įstaigoms nustatytus uždavinius ir funkcijas bei užtikrinančius valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų veiklą ekstremaliųjų situacijų ar karo metu“.
Tame pačiame šaltinyje yra rašoma, kad iki 2018 metų vasario 3 dienos Lietuvos teisės aktuose buvo numatyta, kad slėptuvės ekstremaliųjų situacijų valdymui turėjo būti įrengtos visose 60 savivaldybių. Tačiau tik 9 savivaldybės turėjo gerai įrengtas slėptuves, o 35 turėjo slėptuves, iš dalies atitinkančias nustatytus reikalavimus. Tais pačiais metais Lietuvos Respublikos Vyriausybė nustatė, kad slėptuvės savivaldybėse įrengiamos, kai savivaldybių ekstremaliųjų situacijų operacijų centrai patenka į pavojingo objekto galimo pavojaus zoną; 30 km nuo Ignalinos atominės elektrinės, kurios eksploatavimo nutraukimas vykdomas, zoną; 100 km nuo Baltarusijos Respublikoje statomos (eksploatuojamos) atominės elektrinės zoną. Anykščiai į jokią zoną nepatenka.
Rajono meras Sigutis Obelevičius, komentuodamas situaciją, sakė: „Šaltojo karo metais SSSR ruošėsi branduoliniam karui ir tuo tikslu buvo įrenginėjamos slėptuvės. Sovietmečiu Anykščiuose buvo įrengtos kelios slėptuvės, bet kur, niekas tiksliai nežino, nes archyvai neišlikę. Gali būti, kad tos slėptuvės irgi buvo fikcija – dėl popierių civilinė sauga surašė rūsius, ir tiek… Buvo įvairūs gynybos planai, bet dalis jų buvo įslaptinta ir jie pradingo. Taip galbūt atsitiko ir su slėptuvėmis. Iš tiesų, tokio karo atveju gyventojams patartume slėptis bet kokiame rūsyje“.
Esą buvo dvi slėptuvės
Beje, buvęs rajono valdytojas Algimantas Dačiulis prisiminė, kad apie 1980-uosius slėptuvės Anykščiuose buvo numatytos. Viena tokių buvo įrengta buvusio autobusų parko sporto salės rūsyje.
![](https://www.anyksta.lt/wp-content/uploads/2016/07/46691_59980_regular_daciuli7.jpg)
„Gegužės gatvėje buvo salė, o po ja – civilinės gynybos patalpos. Kitos patalpos buvo J. Biliūno gatvėje, kažkurio namo rūsyje. Vykdavo labai rimtos pratybos, reikėdavo apskaičiuoti, kiek vandens, maisto reikia turėti. Atsimenu, po tokių pratybų gal pusę valandos majorui atsiskaitinėjau, kiek reikia suteikti maisto atsargų, vandens, kaip išvalyti dirvą po atominio išpuolio“, – prisiminė A. Dačiulis.
Paklaustas, ar, jo nuomone, karinių veiksmų metu būtų saugu slėptis mokyklose, buvęs Anykščių rajono valdytojas A. Dačiulis sakė: „Manau, kad tai geriau negu nieko. Ar turėtų dabar vykti tokios pratybos? Ne, nemanau, kad tai būtų įmanoma – juk pastatai yra privatūs, ne taip, kaip anais laikais – viskas buvo valstybės. Man įdomu, kokie yra „Anykščių vyno“ rūsiai – galbūt ten būtų galima įrengti slėptuvę. Tik, tikėkimės, kad tokių dalykų mums neprireiks“, – svarstė pašnekovas.
A. Dačiulis pridūrė labai abejojantis atominio karo grėsme.Jis kalbėjo: „Putinas yra neadekvatus, bet ne taip paprasta tą „mygtuką“ nuspausti. Esu girdėjęs, kad daugelis jo atominių ginklų yra gerokai pasenę, nebeveikiantys, bet ir tiek, kiek turi, užtektų visai gyvybei sunaikinti.
Bet nemanau, kad jis tiek išprotėjęs – tai būtų visų mūsų, visos planetos sunaikinimas“.
,,ANYKŠČIŲ VYNO”rūsiai tik vynui sandėliuoti,o ne žmonėms slėpti,ne partato konstrukcija ažūrinė vien iš kolonų,o viršuje įrengimai ir cisternos su vynu.ten pasislėpę jei, užgriuvus cisternoms,neprigers, tai bent vyno atsigers iki soties ir nebus baimės,kad niekas iš po griuvėsių jų netraukia ,nes nebus kam traukti.
Karas truks ,gal pusdienį ,gal visą dieną,o ką po karo išlindus veikti?
Kvarco sleptuve Anykščiams nepriklauso?