![](https://www.anyksta.lt/wp-content/uploads/2017/05/51943_68119_regular_medziai.jpg)
Aplinkos ministerija dažnai sulaukia gyventojų klausimų, ar savo sklype jie gali pjauti medžius ir kokiais atvejais tam reikalingas leidimas. Primename, ką reikia žinoti privačioje žemėje kertant, intensyviai genint medžius ar krūmus ir kokia atsakomybė gresia tai darant savavališkai, nesilaikant įstatymų.
Želdinių, augančių ne miško žemėje, priežiūros, apsaugos ir tvarkymo teisinio reguliavimo pagrindus nustato Želdynų įstatymas. Pagal šį įstatymą privačioje žemėje kertant medį ar krūmą ar intensyviai jį genint (tai yra, kai pašalinama daugiau kaip 30 proc. lajos tūrio) specialų leidimą, išduodamą savivaldybės, privaloma gauti, kai želdinys yra priskiriamas saugotiniems.
Vyriausybės nutarimu patvirtinti Kriterijai, kuriuos atitinkantys medžiai ir krūmai priskiriami saugotiniems želdiniams, nurodo, kokioje vietoje, kokios rūšies ir kokių skersmens bei aukščio parametrų želdiniai priskiriami saugotiniems.
Vietos, kuriose augantys želdiniai gali būti priskiriami saugotiniems, nurodytos minėtuose kriterijuose ir dažniausiai siejamos su žemės naudojimo paskirtimi, kuri nurodoma konkretaus sklypo Nekilnojamojo turto registro išraše.
Pavyzdžiui, kurortuose ar kurortinėse teritorijose, pakrantės apsaugos juostoje, kitos paskirties žemėje daugiabučių gyvenamųjų pastatų, bendrabučių, vienbučių ir dvibučių gyvenamųjų pastatų teritorijose privačioje žemėje, žemės ūkio paskirties žemėje, sodininkų bendrijų bendrojo naudojimo žemėje ir kiti atvejai.
Todėl, norint įsitikinti, ar privačiame žemės sklype augantis želdinys nėra priskirtas saugotinam, kiekvienu konkrečiu atveju reikėtų pasitikrinti kriterijų sąraše.
Medžio skersmuo, nuo kurio priklauso, ar medis priskiriamas saugotiniems, matuojamas 1,3 m aukštyje ir skiriasi miesto ir ne miesto teritorijoje.
Pavyzdžiui, žemės ūkio paskirties žemėje kituose žemės ūkio paskirties žemės sklypuose ir rekreacinio naudojimo žemės sklypuose esančioje privačioje žemėje saugotiniems priskiriami ąžuolai, uosiai, klevai, guobos, skroblai, skirpstai, bukai, vinkšnos, liepos, maumedžiai, beržai, pušys, kai jų skersmuo 30 cm ir didesnis.
Kitos paskirties žemėje daugiabučių gyvenamųjų pastatų, bendrabučių, vienbučių ir dvibučių gyvenamųjų pastatų teritorijose privačioje žemėje mieste saugotini yra 20 cm ir didesnio skersmens ąžuolai, uosiai, klevai, guobos, skroblai, skirpstai, bukai, vinkšnos, liepos, maumedžiai, beržai, pušys, ne mieste šių rūšių medžiai 30 cm ir didesnio skersmens.
Kitas pavyzdys – jei privatus sklypas patenka į pakrantės apsaugos juostą, saugotiniems priskiriami ir kai kurie mažesnio skersmens medžiai – 12 cm skersmens ąžuolai, uosiai, klevai, guobos, skroblai, skirpstai, bukai, vinkšnos. Beržai ir gluosniai pakrantėse priskiriami saugotiniems, kai jie yra 30 cm ir didesnio skersmens. Taip pat saugotini aukštesni kaip 3 m paprastieji kadagiai.
Želdynų įstatymas numato, kad leidimas kirsti, kitaip pašalinti iš augimo vietos želdinius gali būti išduodamas sumokėjus savivaldybės vykdomosios institucijos pagal aplinkos ministro tvirtinamus Želdinių atkuriamosios vertės įkainius apskaičiuotą želdinių atkuriamosios vertės kompensaciją (išskyrus įstatyme nustatytas išimtis, kada šios kompensacijos mokėti nereikia).
Dėl leidimo kirsti ar intensyviai genėti saugotiną želdinį asmuo turi kreiptis į savivaldybę. Kiekviena savivaldybė leidimus išduoda pagal individualias taisykles.
Leidimo kirsti saugotiną želdinį nereikia, kai kirtimo darbus reikia atlikti nedelsiant – kai dėl gamtinio, eismo ar kito įvykio pakitus saugotinų želdinių būklei jie kelia pavojų gyventojams, jų turtui, statiniams ar eismo saugumui.
Šiuo atveju darbus atlikę asmenys per 3 darbo dienas privalo raštu informuoti savivaldybės vykdomąją instituciją, nurodydami saugotino želdinio vietą (adresą ar koordinates) ir pateikdami 3 nuotraukas, kuriose būtų užfiksuotas vaizdas prieš atliekant darbus ir iš skirtingų pusių užfiksuotas nukirstas, kitaip pašalintas iš augimo vietos ar intensyviai nugenėtas saugotinas želdinys.
Pagal Administracinių nusižengimų kodeksą neteisėtas saugotinų želdinių naikinimas užtraukia baudą asmenims nuo 60 iki 200 eurų, o juridinių asmenų vadovams ar kitiems atsakingiems asmenims – nuo 80 iki 300 eurų.
Be baudos, už neteisėtai sunaikintą želdinį asmenys turi atlyginti padarytą žalą, kuri, priklausomai nuo medžio rūšies, sudaro nuo 3 iki 13 eurų už kiekvieną nupjauto medžio kelmo skersmens centimetrą. Visa žalos suma, priklausomai nuo pašalinto medžio augimo vietos, gali būti dar padidinta iki kelių kartų.
Vakar nurežiau eglu sava kiemi. Bus malku. Rytoj drebulu da nuversme , a tai unt stoga lapai krenta.
Pirmiausia gal rašyti taisyklingiau reikėtų išmokti, o tada komentuoti.
Nuosavoje žemėje auginu ką noriu ir nupjaunu ka noriu.Kokia dar gali būti kalba.
Kaune prie privatizuotos bažnyčios fredoje turčiai pjauna po kelis kasmet didžiulius medžius ,kad net žymės nelieka kaip viskas sutvarkoma….
Invazinis uosialapius klevais reik kirsti visus.Jie sukiale vėžį.
Reikia kirsti po kaimus labai didelius medžius telšių r. Ir laukuvoje kai kur tik kelininkams priklauso prie kelio nukirsti medžius jų per daug prie keliu
Ne tik rajonuose prie kelio išpjauti bet kaimuose prie keliu ira labai daug medžiu tikrai ju per daug ira ir to kelininkai nepastebi dideli perauge
Visur tik baudas deda net savo kieme žmonės turės bijoti nupjauti koki medi gėda jums ir taip patys keliu nežiūrite niekas kaimuose netvarko keliu išvažinėti
Jums tik baudos ir baudos pasirūpinkite prie keliu medžiais kelininkams priklauso nupjauti prikrenta šakų ant keliu kol audros ant keliu nenuvertė
Koks astumas nua namo ira pavojingiausias kad galetum nupiauti
Debilų saiką,už viską stengėsi nuplėšti,nubausti…
Apie kastona neraso,ar galima piauti?
Aišku kad galima, pjauk į sveikatą.
Berasciai, skaitykit istatyma, aiskiai parasyta, jei nepatenka i saugomas teritorijas, leidimu gauti nereikia.
Galiu pasakyti tik viena grauzkit b…bi ką noriu tą kertu savo kieme. Dar čia pavadovaus kažkokie issigimeliai. Isgrauzkit
Tai dar nereiškia, kad šis užaugęs medis tavo ! Nupjauti nebegali ! Tuoj įdiotai patvirtins kopūstų ir morkų apmokestinimo įstatymą ?
Už savo sodintą savo žemėje dar turi susimokėti?
Kai iškertami alyvų krūmai ‘ tai galima. Idijotizmas.
Kas išduoda leidimus privačios valdo krūmų itraukimui į saugotinus?
Vyska.pjaukit kas maišo nieks nieko nedarys tegu negadina, aš pjaunu kur noriu želdynius
20cm skersmens, ar apimties?
eina tegul valdžia na…ui su savo nurodinėjimais ir reikalavimais.
Kai taip tai saugomus miškus kerta per kelis kartus arba iškart plynai. Pavyzdžių kalnas. Punia, Labanoras ir t.t.
O prie paprastų žmonių prisi…st pasiruošę, suskiai ir padugnės.
Durną ir komentaruose muša.
Saugomų miškų niekas nekerta, o jei kerta, tai jie yra nesaugomi.
Kalbate apie paprastą žmogų, tarsi tai būtų vertybė (pramuša „ruskij mir”?), tai kodėl paprastas žmogaus negali kirsti miško Labanorę ar Šimonių girioje? Todėl ,kad jis paprastas?
tai tu pats esi kvailys ir mink su laivu,mulki. Į Labanorą nuvažiuok, pabūk, su žmonėmis pakalbėk.
Taip, visiškai teisingai, negali paprastas žmogus kirsti Labanoro, nes jis paprastas žmogus.
Aš ten medžioju ir žinau. Patys žmones kerta savo miškus ir juokiasi iš vilniečių vegetarų kurie neturi ką veikti. Aišku pikta, kad visokie apsirūkę nuo gerų algų miestuose bando neleisti savo miške sulaukus tinkamo laiko nukirsti medžius.
Tai jau tikrai miškai masiškai plaunami…ir niekas nieko. O čia žmogelis kokį berziuka paguldis savam kieme ar vienkemi,bauda,žala atligint